haku: @keyword biological filtration / yhteensä: 1
viite: 1 / 1
« edellinen | seuraava »
Tekijä: | Vilpas, Riikka |
Työn nimi: | Enhancing nitrogen and phosphorus removal in a biological chemical filter |
Typen ja fosforin poiston tehostaminen biologiskemiallisella suodatuksella | |
Julkaisutyyppi: | Diplomityö |
Julkaisuvuosi: | 2001 |
Sivut: | 111 s. + liitt. 17 Kieli: eng |
Koulu/Laitos/Osasto: | Puunjalostustekniikan osasto |
Oppiaine: | Ympäristönsuojelutekniikka (Puu-23a) |
Valvoja: | Hynninen, Pertti |
Ohjaaja: | Rantanen, Pirjo |
OEVS: | Sähköinen arkistokappale on luettavissa Aalto Thesis Databasen kautta.
Ohje Digitaalisten opinnäytteiden lukeminen Aalto-yliopiston Harald Herlin -oppimiskeskuksen suljetussa verkossaOppimiskeskuksen suljetussa verkossa voi lukea sellaisia digitaalisia ja digitoituja opinnäytteitä, joille ei ole saatu julkaisulupaa avoimessa verkossa. Oppimiskeskuksen yhteystiedot ja aukioloajat: https://learningcentre.aalto.fi/fi/harald-herlin-oppimiskeskus/ Opinnäytteitä voi lukea Oppimiskeskuksen asiakaskoneilla, joita löytyy kaikista kerroksista.
Kirjautuminen asiakaskoneille
Opinnäytteen avaaminen
Opinnäytteen lukeminen
Opinnäytteen tulostus
|
Sijainti: | P1 Ark TKK 592 | Arkisto |
Avainsanat: | wastewater biological nutrient removal biological filtration denitrification precipitation phosphorus nitrogen jätevesi biologinen ravinteidenpoisto biologinen suodatin denitrifikaatio saostus fosfori typpi |
Tiivistelmä (fin): | Suomenojan tutkimusasemalla (Suomen ympäristökeskus) tutkittiin tertiääristä biologiskemiallista suodatusta touko-lokakuussa 2000. Työn kokeellisen osan tavoitteena oli tutkia denitrifikaation, fosforin saostuksen ja kiintoaineen erotuksen onnistumista upflow-tyyppisessä anoksisessa suodattimessa. Työn kirjallisuusosassa käsiteltiin denitrifikaatiota, fosforin saostusta, biofilmejä, biologisia suodattimia ja mekaanista suodatusta. Suodatinpedin korkeus ja halkaisija olivat 2,5 m ja 0,32 m, ja materiaali oli halkaisijaltaan 3-6 mm:n Leca-sora. Alumiinisuolaa käytettiin fosforin saostukseen ja metanolia denitrifikaation hiilenlähteenä. Ortofosfaattiliuosta annosteltiin suodattimeen, kun suodattimeen tulevan veden liukoisen ortofosfaatin pitoisuus oli alhainen denitrifikaatioon. Suodattimen toimintaa tutkittiin kolmen koejakson ajan: biologiskemiallinen suodatus pintakuormalla 8 m/h, biologinen suodatus pintakuormalla 12 m/h ja biologiskemiallinen suodatus pintakuormalla 12 m/h. Suodatusta tutkittiin määrittämällä suodattimen taseet (massa, ortofosfaatti, fosfori), arvioimalla suodattimen pesujen onnistumista ja määrittämällä suodattimesta poistuvan veden ja saostetun suodattimeen menevän veden partikkelikokojakaumat. Myös suodattimen denitrifikaationopeudet sekä fosforin ja kiintoaineen poistokyky määritettiin. Saavutetut denitrifikaationopeudet vaihtelivat välillä 0,4-1,6 kg NO_(3)-N_(red)/m[3]*d (mediaani 0,9 kg NO_(3)-N_(red)/m[3]*d) lämpötilan ollessa 17-21 °C. Suodatetun veden typpipitoisuus oli 5-16 mg/l (mediaani 11 mg/l). Denitrifikaationopeudet kasvoivat tulevan veden nitraattipitoisuuden kasvaessa ja kun metanolin kulutus oli alhaisempi. Fosfori todennäköisesti rajoitti denitrifikaatiota erityisesti biologiskemiallisen suodatuksen aikana. Fosforia kului (eli poistui liukoisesta faasista kiinteään) mikrobien kasvuun ja/tai saostukseen riippuen suodatuksen tyypistä (biologinen tai biologiskemiallinen). Biomassaa muodostui keskimäärin 0,883 g/g NO_(3)-N_(red) biologisen suodatuksen aikana. Biologiskemiallisen suodatuksen aikana biomassaa muodostui vähemmän. Biomassaa ja saostettuja alumiiniflokkeja muodostui enemmän, kun suodattimeen tulevan veden ortofosfaattipitoisuus kasvoi. Fosforin saostuksessa muodostui kooltaan melko pieniä (60 % pienempiä kuin 12 µm) jopa kolloidisia flokkeja, jotka eivät suodattuneet tehokkaasti. Suodatetun veden fosforipitoisuus oli 0,1-2,7 mg/l (mediaani 0,3 mg/l). Suodattimen kiintoaineen poistokyky oli 40-80 %. Jonkin verran kiintoainetta karkasi suodattimesta erityisesti biologiskemiallisen suodatuksen koejaksoilla. Karannut kiintoaine koostui sekä biomassasta että saostetuista flokeista. |
ED: | 2001-02-28 |
INSSI tietueen numero: 16213
+ lisää koriin
« edellinen | seuraava »
INSSI