haku: @keyword flocculant / yhteensä: 1
viite: 1 / 1
« edellinen | seuraava »
Tekijä: | Lahtinen, Juha Pauli |
Työn nimi: | Kemikaalien vaikutus paperin formaatioon |
The effect of chemicals on paper formation | |
Julkaisutyyppi: | Diplomityö |
Julkaisuvuosi: | 2004 |
Sivut: | vii + 91 s. + liitt. 11 Kieli: fin |
Koulu/Laitos/Osasto: | Puunjalostustekniikan osasto |
Oppiaine: | Puunjalostuksen kemia (Puu-19) |
Valvoja: | Laine, Janne ; |
Ohjaaja: | Hirvonen, Kirsi |
OEVS: | Sähköinen arkistokappale on luettavissa Aalto Thesis Databasen kautta.
Ohje Digitaalisten opinnäytteiden lukeminen Aalto-yliopiston Harald Herlin -oppimiskeskuksen suljetussa verkossaOppimiskeskuksen suljetussa verkossa voi lukea sellaisia digitaalisia ja digitoituja opinnäytteitä, joille ei ole saatu julkaisulupaa avoimessa verkossa. Oppimiskeskuksen yhteystiedot ja aukioloajat: https://learningcentre.aalto.fi/fi/harald-herlin-oppimiskeskus/ Opinnäytteitä voi lukea Oppimiskeskuksen asiakaskoneilla, joita löytyy kaikista kerroksista.
Kirjautuminen asiakaskoneille
Opinnäytteen avaaminen
Opinnäytteen lukeminen
Opinnäytteen tulostus
|
Sijainti: | P1 Ark TKK 402 | Arkisto |
Avainsanat: | formation flocculation retention fixing agent flocculant microparticle drainage formaatio flokkisuus retentio fiksatiivi flokkulantti mikropartikkelitekniikka vedenpoisto |
Tiivistelmä (fin): | Työssä selvitettiin kahden retentiojärjestelmän ja eri fiksatiivien vaikutusta kuitusulpun flokkisuuteen ja paperin formaatioon. Työssä käytettiin kahta koelaitteistoa. Ensimmäisellä koelaitteistolla tutkittiin fiksatiivien ja retentiokemikaalien vaikutusta hienoja täyteaineen flokkaantumiseen putkivirtauksessa. Toiseen laitteistoon oli rakennettu perälaatikon turbopilliä simuloiva rakenne. Laitteistolla selvitettiin kemikaalien vaikutusta kuitusulpun flokkaantumiseen erilaisissa virtaustilanteissa. Lisäksi tehtiin paperikonekoeajo, jossa selvitettiin retentiojärjestelmien vaikutusta paperin formaatioon ja painojäljen epätasaisuuteen. Käytetyt retentiojärjestelmät olivat kaksikomponenttijärjestelmiä. Järjestelmässä 1 polymeerinä oli suoraketjuinen kationinen polyakryyliamidi (C-PAM) ja järjestelmässä 2 haaroittunut C-PAM. Molemmissa järjestelmissä käytettiin mikropartikkelina bentoniittia. Suoraketjuinen C-PAM muodosti suurempia ja kestävämpiä flokkeja kuin haaroittunut C-PAM. Järjestelmällä 1 saavutettiin parempi vedenpoistonopeus, mutta huonompi B-formaatio kuin järjestelmällä 2. Painetun paperin mottling oli järjestelmällä 2 vähäisempää kuin järjestelmällä 1. Fiksatiiviannostuksella oli tärkeä merkitys täyte- ja hienoaineen flokkaantumiseen, Täyteainepartikkelit eivät flokkaantuneet kummallakaan retentiojärjestelmällä ilman fiksatiivia. Fiksatiivin lisääminen täyteainesuspensioon mahdollisti retentiokemikaalien toiminnan. Ylisuurella fiksatiiviannoksella täyte- ja hienoainesuspensiot stabiloituivat steerisesti. Suoraketjuisella C-PAM:lla muodostuneet flokit olivat joustavia ja ne kestivät hyvin leikkausvoimia. Haaroittuneella C-PAM:Ila flokeista tuli jäykempiä kuin suoraketjuisella C-PAM:lla johtuen haaroittuneen polymeeriketjun jäykästä rakenteesta. Jäykkä flokkirakenne murtuu turbulenssissa helpommin kuin joustava rakenne. Virtauslaitteistoilla tehdyissä kokeissa saatiin selville kemikaalien flokkaustehokkuudet ja vaikutus flokkien lujuuteen. Saadut tulokset tukivat paperikonekoeajosta saatuja tuloksia. Paperikoneen retentiojärjestelmää vaihdettaessa virtauslaitteistot ovat hyödyllisiä työkaluja järjestelmien esivalinnassa. |
ED: | 2004-01-28 |
INSSI tietueen numero: 21130
+ lisää koriin
« edellinen | seuraava »
INSSI