search query: @keyword vastaanotin / total: 14
reference: 4 / 14
Author: | Peltonen, Jouni |
Title: | Mittaustutkan kenttäkalibrointi |
Publication type: | Master's thesis |
Publication year: | 2010 |
Pages: | 87 Language: fin |
Department/School: | Elektroniikan, tietoliikenteen ja automaation tiedekunta |
Main subject: | Sovellettu elektroniikka (S-66) |
Supervisor: | Eskelinen, Pekka |
Instructor: | Ruoskanen, Jukka |
OEVS: | Electronic archive copy is available via Aalto Thesis Database.
Instructions Reading digital theses in the closed network of the Aalto University Harald Herlin Learning CentreIn the closed network of Learning Centre you can read digital and digitized theses not available in the open network. The Learning Centre contact details and opening hours: https://learningcentre.aalto.fi/en/harald-herlin-learning-centre/ You can read theses on the Learning Centre customer computers, which are available on all floors.
Logging on to the customer computers
Opening a thesis
Reading the thesis
Printing the thesis
|
Location: | P1 Ark Aalto 1283 | Archive |
Keywords: | radar power measurement calibration transmitter receiver radar cross section tutka tehonmittaus kalibrointi lähetin vastaanotin tunnettu tutkamaali |
Abstract (fin): | Millimetrialueen mittaustutkalla tehtävien tutkimusten ja niiden tulosten luotettavuuden takia on tärkeää, että laitteen toiminta pystytään kalibroimaan ennen mittausten suorittamista. Oleellisimpia tekijöitä ovat lähtöteho ja vastaanottimen herkkyys, joiden oikeellisuus tulee pystyä varmistamaan sekä laboratorio- että kenttämittauksin. Tämän työn tarkoituksena oli selvittää, mitä menetelmiä ja välineitä tarvitaan kenttäolosuhteissa sekä luoda. toimintatapamalli, jonka avulla laite kalibroidaan aina samalla tavoin. Tavoitteena kenttäkalibroinnille oli tehdä siitä niin suoraviivainen sekä helposti ja nopeasti toteutettava kuin mahdollista ilman, että se vaikuttaisi kalibroinnin ja toiminnan luotettavuuteen. Työn puitteissa valmistettiin lähetin, joka mahdollistaa vastaanotinketjun kalibroimisen kauko-ohjatusti. Lähetystehon mittaamiseksi käytettiin aiemmin valmistettua vastaanotinta, mihin lisättiin mahdollisuus käyttää WLAN-yhteyttä mittaustulosten siirtoon mittaustutkan käyttöpaikalle. Aktiivisten kalibrointilaitteiden lisäksi työssä käytettiin passiivisia maaleja, joiden tutkapoikkipinta-ala tunnettiin. Tulosten ja mittauskertojen vähyys johtuu siitä, että mittauksiin soveltuva paikka löytyi vasta työn sellaisessa vaiheessa, ettei useampiin kenttämittauksiin ollut enää mahdollisuutta. Mittaustuloksista on kuitenkin nähtävissä, että aktiiviset osat mahdollistavat kalibroinnin onnistumisen, kun taas tunnettujen tutkamaalien antamat tulokset poikkeavat teoreettisista tuloksista niin paljon, että niiden käyttö kalibroinnissa ei ole mahdollista. Tunnettujen maalien virheellisen tuloksen syy ei työn kuluessa selvinnyt, mutta yhtenä päätekijänä on tutkan ilmaisimen käyttäytyminen tilanteessa, missä usea tasoltaan ja vaiheeltaan poikkeava, mutta samantaajuinen signaali ilmaista. Mittaustutkan täydelliseen toimintakunnon tarkastamiseen tarvitaan kenttämittausten ohella myös laboratoriomittauksia, jotka tulee suorittaa ennen kentälle lähtöä. Kalibrointilähetintä ja vastaanotinta käytettäessä pystytään tutkan toiminta varmistamaan luotettavasti kentällä, mutta kauko-ohjauksesta ja tulosten radioteitse siirtämisestä huolimatta toimenpide edellyttää kuitenkin osan henkilöstöstä sijoittuvan ko. laitteiden luokse. Tunnetun tutkamaalin tulosten virheellisyys ja syyt niihin kaipaavat lisäselvitystä. |
ED: | 2010-10-11 |
INSSI record number: 41031
+ add basket
INSSI