search query: @keyword surface structure / total: 4
reference: 1 / 4
« previous | next »
Author: | Noponen, Sami |
Title: | Betonikantisen sillan pintarakenteiden kestävyys ja elinkaarikustannukset |
The concrete bridge deck surface structures, their deterioration and life cycle cost calculation | |
Publication type: | Licentiate thesis |
Publication year: | 2014 |
Pages: | 87 s. + liitt. 65 Language: fin |
Department/School: | Rakennustekniikan laitos |
Main subject: | Sillanrakennustekniikka (Rak-11) |
Supervisor: | Paavola, Juha |
Instructor: | Tirkkonen, Timo |
Electronic version URL: | http://urn.fi/URN:NBN:fi:aalto-201507013640 |
OEVS: | Electronic archive copy is available via Aalto Thesis Database.
Instructions Reading digital theses in the closed network of the Aalto University Harald Herlin Learning CentreIn the closed network of Learning Centre you can read digital and digitized theses not available in the open network. The Learning Centre contact details and opening hours: https://learningcentre.aalto.fi/en/harald-herlin-learning-centre/ You can read theses on the Learning Centre customer computers, which are available on all floors.
Logging on to the customer computers
Opening a thesis
Reading the thesis
Printing the thesis
|
Location: | P1 Ark Aalto 8981 | Archive |
Keywords: | life cycle cost bridge surface structure waterproofing pavement deterioration elinkaarikustannus silta pintarakenne vedeneristys päällyste vaurioituminen |
Abstract (eng): | In this study, the life cycle costs of different concrete bridge deck surface structures are analysed and compared. The essential data for the life cycle cost calculations has been the investment cost together with realistically predicted rehabilitation point in times and costs. The driver delay costs are also often dominant in the final result. The driver delay costs can be affected by selecting the most appropriate rehabilitation times and practices. The study is a part of the third phase of the Nordic ETSI project. It consists of a literature survey of the international bridge deck surface structures, interviews made to Finnish experts, and a questionnaire made to Swedish, Norwegian and Danish bridge engineers. The study describes the functions of bridge surface structures, the most common surface structures in Nordic countries, known deterioration mechanisms, and used rehabilitation methods. The essential source data for the life cycle cost calculation is gained from a parallel study, that describes the most suitable rehabilitation times, and from the previous Finnish Transport Agency researches. The lifetime of new and already rehabilitated bridge deck surface structure depend on the surface structure materials and connection details waterproofness, deterioration sensibility, compliance to construction regulations, and level of quality control. The analysed pavements are asphalt concrete, stone mastic asphalt, hot rolled asphalt and concrete wearing coarse. The waterproofing methods in the comparison are sheet membrane, mastic and liquid applied waterproofing. The example bridge in the life cycle cost analysis was selected so that it does not represent the worst nor easiest rehabilitation site from the traffic disturbance point of view. The daily traffic amount on a lane was set to 500, 2,000, 5,000, and 10,000 vehicles in the deck surface structure comparisons. The results show that driver delays dominate the life cycle costs with large traffic amounts. In these cases, the wearing course rutting resistance is proven to be an important factor. The most effective waterproofing methods from the life cycle cost point of view are sheet membrane and liquid applied waterproofing methods because of least reparation amounts during the lifetime of the bridge. The degradation of isolation free, concrete course bridge decks is not as well-known compared to the other waterproofing systems, thus two scenarios have been analysed for the small traffic amounts of these bridges. |
Abstract (fin): | Tutkimuksessa on vertailtu elinkaarikustannuslaskennan avulla betonikantisten siltojen erilaisia pintarakenteita. Laskennassa oleellista on ollut realististen rakennuskustannusten tuntemisen lisäksi päällysteiden ja vedeneristyksen todennäköisten korjausajankohtien ja -kustannusten arvioiminen. Elinkaarikustannuksiin vaikuttavat edellisten tekijöiden lisäksi korjauksen aiheuttamat matka-aikaviivästyskustannukset, joihin voidaan vaikuttaa korjausajankohdan ja korjaustavan valinnalla. Tutkimus toteutettiin osana pohjoismaisen ETSI-projektin (elinkaareltaan tarkoituksenmukainen silta) kolmatta vaihetta. Se sisälsi pintarakenteisiin liittyvän kansainvälisen kirjallisuusselvityksen, suomalaisten asiantuntijoiden haastattelun, pohjoismaisille asiantuntijoille suunnatun kyselyn ja eri pintarakennevaihtoehdoille tehdyn elinkaarikustannusvertailun. Työssä on kuvattu pintarakenteiden tehtävät, tyypillisimmät pohjoismaissa käytetyt pintarakenteet sekä tunnettuja vaurioitumismekanismeja ja korjaustapoja. Elinkaarikustannuslaskennan oleellisimmat lähtötiedot on saatu rinnakkaisen ETSI-tutkimuksen korjaustarveajankohtaa koskevasta asiantuntijahaastattelusta sekä aiemmista Suomen Liikenneviraston ohjaamista tutkimuksista ja ohjeista. Uusien ja korjattujen pintarakenteiden käyttöikä riippuu rakenteen ja sen liitoskohtien vedenpitävyydestä, rakenteessa käytettyjen eri materiaalien vaurioherkkyyksistä sekä rakentamisen ohjeistuksesta ja laadunvalvonnasta. Tutkimuksessa analysoituja päällysteitä ovat asfalttibetoni, kivimastiksiasfaltti, kumibitumivaluasfaltti ja teräskuituvahvisteinen betonilaatta. Vertailtuja vedeneristyksiä ovat kumibitumikermieriste, kumibitumimastiksieriste ja nestemäisenä levitettävät eristeet. Elinkaarikustannuslaskennan esimerkkisiltaan on valittu korjausten aikaisten liikennejärjestelyjen osalta keskimääräinen siltapaikka. Pintarakennevertailussa siltapaikan kaistakohtaisina liikennemäärinä on käytetty 500, 2000, 5000 ja 10000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Laskenta osoittaa, että matka-aikaviivästyskustannuksilla on hallitseva vaikutus, kun liikennemäärä on suuri. päällysteiden urautumiskestävyys on tällöin erittäin merkittävä asia. Vedeneristyksistä kumibitumikermieristys ja nestemäisenä levitettävä vedeneristys ovat elinkaarikustannustehokkaimmat, koska mastiksieristys täytyy tavallisesti korjata useammin sillan eliniän aikana. Vedeneristeettömän teräskuiduilla vahvistetun siltakannen kestävyydestä on vähiten tietoa, joten sen korjaustarpeesta vähäisen liikennemäärän tapauksessa on esitetty kaksi eri skenaarioita. Skenaarioissa pinnan korjaamisen korjausväli on joko 30 tai 50 vuotta. |
ED: | 2014-12-19 |
INSSI record number: 50159
+ add basket
« previous | next »
INSSI